Március 5-én az intézmény újonnan elérhető online tartalmakat kínál az érdeklődők számára. Először lesz digitálisan hozzáférhető Bíró Lajos egyedülálló óceániai gyűjteménye, és az ázsiai expedíciójáról 150 éve visszatérő Xántus János gyűjtéseiből is ízelítőt kaphatnak az érdeklődők – hangzott el az M1 csütörtöki műsorában.
A hagyomány szerint a múzeum minden évben felidézi Xántus János 1872. március 5-i igazgatóőrré való kinevezését. Xántus János ázsiai expedíciója során gyűjtött hatalmas etnológiai gyűjteményéből hozta létre a Nemzeti Múzeum Néprajzi Osztályát, amellyel lefektette a későbbi Néprajzi Múzeum alapjait. Korábban a látogatók ezen a napon közönségprogramokon keresztül tekinthettek be a múzeumi munkába. Az előző évekhez hasonlóan az ünnepi dátumhoz kapcsolódva az idén is online formában kínál újdonságokat a múzeum.
Két olyan program is útjára indult, amely a múzeum alapjait képző tengerentúli gyűjtemények és gyűjtőik minél szélesebb körű megismertetését tűzte ki célul.
Érintetlen kultúra fogadta a Új-Guineába érkező Bíró Lajost
Gyarmati János muzeológus a műsorban elmondta: Bíró Lajos (1856-1931) 5500 néprajzi tárgyat gyűjtött össze a múzeum számára, amely a Néprajzi Múzeum óceániai gyűjteményének egyharmada. Hat évet töltött Új-Guineában és a kapcsolódó szigeteken. A gyűjtést különösen jelentőssé teszi, hogy korát megelőzve részletesen dokumentálta tárgyait, az 5500 tárgyhoz mintegy 2500 oldalnyi jegyzet tartozik. Ez az anyag a nagyközönség számára eddig nem volt elérhető.
Elmondta: az interneten a tárgyakat és a jegyzeteket összekapcsolják, kutatható formában mutatják be. Nem csupán a jegyzetoldalak fotóit adják közre, hanem a feljegyzések fakszimile formában feldolgozott és szöveges keresésre alkalmas változatát is. A tárgyakat az azokat értelmező Bíró-jegyzetekkel linkelve teszik elérhetővé, megkönnyítve a tárgyak és a hozzájuk tartozó gyűjtői információk együttes tanulmányozását.
Mint mondta,
amikor Bíró Lajos 1896-ban megérkezett Új-Guineába, akkor többé-kevésbé a kőkorszakba érkezett.
Új-Guinea ezen része 1884-ben lett német gyarmat, és szinte érintetlen kultúrát találtak ott. Bíró Lajos mintegy 10 évvel későbbi gyűjtésében van például egy olyan tárgy, amelyről azt írja, hogy ez az első olyan kőbalta, amelynek vaspengéje van – tette hozzá.
Több mint 150 ezer tárgyat hozatott haza a múzeumnak
Mint a műsorban elhangzott, tesztüzemmódban Xántus János különböző intézményekben tárolt gyűjtéseinek közös platformon való megjelentetése is elindul.
Gyarmati János elmondta: részben amerikai, részben kelet-ázsiai tárgyakról van szó. Xántus János (1825-1894), a múzeum első igazgatója 150 évvel ezelőtt tért vissza csaknem kétéves osztrák-magyar kelet-ázsiai expedíciójáról.
Arról beszélt, hogy a Xántus János által hazahozott több mint 150.000 természettudományos, néprajzi, iparművészeti tárgy, numizmatikai és könyvészeti tétel két múzeum, a Néprajzi és az Iparművészeti alapjait vetette meg. Emellett gazdagította a Nemzeti Múzeumot és a Természettudományi Múzeumot is, ami egyúttal azt jelentette, hogy gyűjteménye számos helyre szóródott szét.
A kerek évforduló indokolttá tette, hogy egy kutatóprogram keretében az eddigieknél pontosabban rajzolják meg a szakemberek Xántus János életpályáját és értékeljék újra gyűjtői munkásságát. Az összegyűlt dokumentumokat egyetlen digitális felületen tervezik hozzáférhetővé tenni, függetlenül attól, hogy azokat mely intézmény őrzi. Az oldal szintén március 5-én, a múzeum napján mutatkozik be, egyelőre feltöltés alatt van.