Mint az idei év is megmutatta: néhány napos, 15 fok feletti hőmérséklet is elegendő az aktivitásukhoz, amely aztán a nyári hőségben mérséklődik, majd a fagyok beálltával megszűnik.
Mint ismeretes, a kullancs által közvetített agyvelőgyulladás ellen oltás nyújt védelmet, amit célszerű a téli hónapokban beadatni. Ám aki ezt elmulasztotta, nincs elkésve – a tapasztalat szerint a legtöbben ilyenkor, a szezon kezdetekor kérik az oltási sorozat megkezdését, amely három injekcióból áll, és amelyeket megadott időközönként kell beadatni.
Legalább két oltás ad csak kellő védettséget, egy még nem biztos, hogy meg tudja akadályozni a betegség kialakulását. Emlékeztető vakcinára is szükség van, először három majd öt évente. A patikákban beszerezhető védőoltás különösen annak javasolt, aki rendszeresen jár természetbe, vagy ott dolgozik, esetleg kiskertje van.
A Lyme-kór ellen nincs védelmet nyújtó szer, de az esetek 90–95 százalékában antibiotikum-kúrával gyógyítható. A legjellegzetesebb korai tünet általában a csípés helyén keletkezik, ovális alakú bőrpírral.
Háziorvosok felhívják a figyelmet arra, hogy ha kullancsot találunk a testünkben, ne nyomkodjuk, ne csavarjuk, ne tépjük ki, mert ezzel növeljük a fertőzés kockázatát. A krémek, olajok, ecet vagy gyufa használata is tilos! Az ajánlott módszer a gyógyszertárakban kapható kullancscsipesszel történő eltávolítás. Ha pedig a szabadban vagyunk, fontos, hogy mindig használjunk kullancsriasztó szereket, különösen a szabad bőrfelületeken.
A B-vitamin nem jelent megoldást
Tévhit, hogy a kullancs fára mászik, és fontos tudni, hogy a napsütéses, száraz környezetet sem kedveli. Leggyakoribb előfordulási helye a sötét, magas páratartalmú bozót, vagy a dús aljnövényzet. Többek közt ezért is fontos, hogy kertünket tartsuk rendezetten, nyírjuk a füvet, lehetőleg távolítsuk el a bozótos, aljnövényzetben dús területeket.
Tévhit az is, hogy a B-vitamin tartós fogyasztása csökkenti a kullancscsípés esélyét – ezt sem statisztika, sem orvostudományi igazolás nem támasztja alá.